Articolul 29. Restricţii la încheierea actelor juridice în numele minorului care nu are capacitate deplină de exerciţiu
(1) Actele juridice prevăzute la art.139 alin.(1), încheiate în numele minorului care nu are capacitate deplină de exerciţiu, produc efecte juridice doar după autorizarea de către consiliul de familie sau, în absenţa acestuia, de către autoritatea tutelară. Dispoziţiile art.139 alin.(2)-(5), art.148-155, art.163 şi art.164 se aplică în mod corespunzător.
(2) În numele minorului care nu are capacitate deplină de exerciţiu nu se pot încheia, sub sancţiunea nulităţii absolute, actele juridice prevăzute la art.140.
Adnotare:
Autor: Octavian Cazac
Publicat: 10 august 2021
▮ Scopul normei
Articolul a fost introdus prin Legea nr. 66 din 13 aprilie 2017 în contextul reformei capacității de exercițiu a persoanei fizice. La 1 martie 2019 el a fost renumerotat din 221 în 29 [v. Tabelul de concordanță].
Așa cum rezultă din Nota informativă aferentă [chestiunea nr. 19 din ședința Guvernului din 15 iunie 2016], norma are scopul de a ocroti toți minorii, atât cei sub ocrotire părinteasca, cât si cei aflați sub curatelă și tutelă.
Alte puncte de reformă ale proiectului:
Cu ocazia reformării mecanismului de ocrotire juridică a adulţilor cu dizabilităţi, s-au precizat sau reformulat dispoziţiile legale în următoarele materii:
1. Capacitatea de exerciţiu a minorilor. Proiectul de Lege clarifică cerinţa că părinţii trebuie să obţină autorizarea autorităţii tutelare atunci când încheie un contract din numele copilului care se referă la un bun important, cum ar fi înstrăinarea sau ipotecarea unui imobil aparţinând minorului (art. 221 din Codul civil în redacţia Proiectului de Lege coroborat cu art. 4875 alin.(1)). Soluţia se regăseşte în alte state, cum ar fi Germania (§1643 Cod civil german); Franţa (art. 389-4 şi 389-5 Cod civil francez); România (art. 144 coroborat cu art. 502 Codul civil al României); Federaţia Rusă (art. 60 Codul familiei al FR coroborat cu art. 37 Cod civil al FR).
În jurisprudenţa sa recentă, Curtea Europeană pentru Drepturile Omului a condamnat statele pentru că nu au implementat un mecanism funcţional de protecţie a copiilor faţă de abuzurile comise de părinţi sau tutori la administrarea bunurilor copiilor (de ex., hotărârea CtEDO din 7 mai 2015 pe cauza S.L. şi J.L. v. Croaţia (cererea nr. 13712/11)).
Sistemul curatelei şi tutelei minorului rămâne conceptual cel actual, întrucât există considerente diferite între ocrotirea copilului (unde se pune problema protecţiei interesului său) şi ocrotirea adultului în mod adaptat (şi unde prioritară este determinarea voinţei lui, şi doar ulterior protecţia interesului său).
▮ Privitor la natura juridică a ineficienței actului juridic și delimitarea ei de nulitate, v. adnotarea prealabilă la art. 328.
Mod de citare recomandat:
Octavian Cazac, Adnotare la art. 29 [online]. Codul civil Adnotat [citat 8.09.2024]. Disponibil: animus.md/adnotari/29/
Atenție! Verifică dacă lucrării tale i se aplică alte reguli de citare.